Plzeň-Jižní Předměstí (nádraží)
Plzeň-Jižní Předměstí | |
---|---|
![]() Nádraží Plzeň-Jižní Předměstí, pohled shora od Hálkovy ulice
| |
Stát |
![]() |
Kraj | Plzeňský |
Město | Plzeň |
Ulice | Koperníkova |
Souřadnice | 49°44′25″ s. š., 13°21′57″ v. d. |
![]() ![]() Plzeň-Jižní Předměstí
| |
Provozovatel dráhy | Správa železnic |
Kód stanice | 746552 |
Tratě | 178, 180 |
V provozu od | 1904 |
Zabezpečovací zařízení | elektronické stavědlo |
Dopravní koleje | 4 |
Nástupiště (nástupní hrany) | 3 (4) |
Prodej jízdenek | ![]() |
Návazná doprava | Městská hromadná doprava |
Služby ve stanici |
![]() ![]() |
Kód památky | 10854/4-5039 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
Obrázky, zvuky či videa na Commons | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Plzeň-Jižní Předměstí je jeden z obvodů železniční stanice Plzeň hlavní nádraží. Nachází se na Jižním Předměstí Plzně, krajského města Plzeňského kraje. Po Hlavním nádraží jde o druhou nejvytíženější stanici ve městě. Komplex původně tvořily dvě protilehlé, ulicí oddělené staniční budovy, starší z nich byla vyřazena z provozu v 90. letech 20. století a od roku 2001 slouží jako kulturní centrum Moving Station. Společně s výpravní budovou plzeňského hlavního nádraží a objektem Plzeň zastávka na trati do Železné Rudy jsou nádražní budovy na Jižním Předměstí chráněny jako kulturní památka.[1]
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d4/Ok%C5%99%C3%ADdlen%C3%A9_kolo_na_Ji%C5%BEn%C3%ADm_p%C5%99edm%C4%9Bst%C3%AD_Plze%C5%88_02.jpg/220px-Ok%C5%99%C3%ADdlen%C3%A9_kolo_na_Ji%C5%BEn%C3%ADm_p%C5%99edm%C4%9Bst%C3%AD_Plze%C5%88_02.jpg)
Stavba železniční trati z Furth im Wald směrem do Plzně vytvořila roku 1862 v jižní části města kolejový zářez, který tvoří spojnici s plzeňským hlavním nádražím. Od roku 1872 tudy procházela též Dráha císaře Františka Josefa do Chebu, záhy zde byla též umístěna výhybka pro vlečku do Škodových závodů v těsném sousedství. V místě rozdělení tratí bylo na přelomu století rozhodnuto vybudovat reprezentativní secesní stanici, která doplní novou honosnou okolní výstavbu bytových domů. Zářez byl přemostěn, stanice přilehla k mostu ze severní strany a umožnila cestujícím sestoupení ke kolejišti. Na opačné straně ostrovního nástupiště se rozkládala parková úprava. Stavební práce zahájila firma Müller a Kapsa v roce 1900, do provozu byla stanice uvedena roku 1904 pod označením Plzeň-Říšské předměstí.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/de/Ji%C5%BEn%C3%AD_P%C5%99edm%C4%9Bst%C3%AD_2023_%284%29.jpg/220px-Ji%C5%BEn%C3%AD_P%C5%99edm%C4%9Bst%C3%AD_2023_%284%29.jpg)
Nádraží poznamenané válečným dopravním provozem bylo spolu s rekonstrukcí rozšířeno o druhou budovu vztyčenou na protější straně mezikolejové plochy v letech 1919-1921 v tehdy již nemoderním neorenesančním stylu. V 80. letech 20. století byl úsek mezi Plzní a Chebem elektrizován. Velkoryse řešené zastávky postupně chátraly, v 90. letech byla starší secesní budova vyřazena z přepravního provozu a prodána do soukromých rukou.
V roce 2000 o stavbu projevilo zájem občanské sdružení Johan, kterému se postupně podařilo v architektonicky unikátním prostoru stanice zřídit, zpočátku improvizované, kulturní centrum Moving Station/Hemžící se zastávka s prostorem pro koncerty, výstavy a divadelní představení. V roce 2015, kdy byla Plzeň Evropským hlavním městem kultury, proběhla oprava a přestavba bývalé stanice, vzniklo zde potřebné zázemí a divadelní sál.
Most Ivana Magora Jirouse
Most přes kolejiště, do nějž ústí Koperníkova ulice, byl roku 2013 z iniciativy plzeňských občanů přejmenován na Most Ivana Magora Jirouse.
Odkazy
Reference
- ↑ Železniční stanice Plzeň - Jižní předměstí. Památkový katalog [online]. Národní památkový ústav [cit. 2023-02-26]. Dostupné online.
Literatura
- Ivan GRISA, dle H. Hušičková a kol.: Technické památky v Čechách, na Moravě a ve Slezsku, III. díl, Libri 2003.
Externí odkazy
- Obrázky, zvuky či videa k tématu Plzeň-Jižní Předměstí na Wikimedia Commons
- Architektonický popis a historie stanice
- Web kulturního centra Moving station
- Článek o přejmenování mostu
- Profil stanice na webu Českých drah