Filip III. Francouzský
Filip III. Francouzský | |
---|---|
král Francie | |
![]() Ideální portrét Filipa III., Versailles 1837-1838
| |
Doba vlády | 1270–1285 |
Korunovace | 12. srpna 1271 Remeš |
Narození |
3. dubna 1245 Poissy |
Úmrtí |
5. října 1285 (ve věku 40 let) Perpignan |
Pohřben |
katedrála v Narbonne bazilika Saint-Denis |
Předchůdce | Ludvík IX. |
Nástupce | Filip IV. |
Manželka |
Isabela Aragonská Marie Brabantská |
Potomci |
Filip IV. Karel Ludvík Markéta Blanka |
Otec | Ludvík IX. |
Matka | Markéta Provensálská |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Filip III. Francouzský řečený Smělý (francouzsky Philippe le Hardi; 3. dubna 1245 Poissy – 5. října 1285 Perpignan) byl francouzský král z dynastie Kapetovců. Po boku otce se zúčastnil křížové výpravy do Tunisu a osudnou se mu stala kruciáta vedená proti Aragonii. Marně se ucházel o korunu římského krále a Dante Alighieri jej ve své Božské komedii umístil do Očistce.[1]
Život
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/Miniature_Philippe_III_Courronement.jpg/220px-Miniature_Philippe_III_Courronement.jpg)
Filip se narodil jako druhorozený syn[2] francouzského krále Ludvíka IX. a Markéty, dcery provensálského hraběte Ramona Berenguera V. V květnu 1258 král Ludvík uzavřel s aragonským králem Jakubem I. dohodu o budoucím manželském svazku jejich dětí. Svatba Filipa a Isabely se odehrála 28. května 1262 v Clermontu v Auvergne.[3] V době mezi zasnoubením a sňatkem zemřel roku 1260 Filipův starší bratr Ludvík a Filip se tak stal následníkem trůnu.
Králem se stal po smrti svého otce Ludvíka IX. 25. srpna 1270. Korunován byl v katedrále v Remeši o rok později. Zpoždění korunovace bylo způsobeno návratem z Afriky, kde byl Filip společně se svou první ženou a otcem, kteří se živí do Evropy nevrátili. Vlastní křížovou výpravu nikdy nevypravil.
Snažil se pokračovat v otcově politickém snažení, v roce 1271 se mu podařilo získat hrabství Poitou a Toulouse, v letech 1272–1273 se s podporou strýce Karla pokoušel získat římskoněmeckou korunu. Marně, římským králem se stal švábský hrabě Rudolf, zakladatel mocné habsburské říše.
Zemřel u Perpignanu při návratu z válečné výpravy do Aragonie. Při obléhání města Girona se v teplém počasí začala rychle šířit epidemie úplavice či tyfu. Vnitřnosti panovníka jsou pohřbeny v katedrále sv. Justa v Narbonne a kosti v Saint Denis.
Manželství a děti
První sňatek uzavřel 28. května 1262 s Isabellou, dcerou krále Jakuba I. Aragonského a jeho druhé manželky Yolande z Maďarska.
Potomci:
- Ludvík (1264–1276)
- Filip IV. Francouzský (1268–1314), král francouzský a navarrský, ⚭ 1284 Jana I. Navarrská (1272–1305), hraběnka ze Champagne a Brie, navarrská královna
- Robert (1269–1271)
-
Karel I. z Valois (1270–1325), hrabě z Valois, Alençonu, Maine, Anjou, Chartres a Perche
- ⚭ 1290 Markéta z Anjou (1273–1299), hraběnka z Anjou a Maine
- ⚭ 1301 Kateřina z Courtenay (1274–1307)
- ⚭ 1308 Mahaut ze Châtillonu (1293–1358)
- bezejmenný mrtvě narozený syn (*/† 1271)
Po smrti královny Isabely se 21. srpna 1274 se Filip III. oženil s Marií, dcerou zesnulého Jindřicha III., vévody z Brabantu, a Adelaidy Burgundské, vévodkyně z Brabantska.
Potomci:
- Ludvík z Évreux (1276–1319), ⚭ 1301 Markéta z Artois (1285–1311)
- Blanka Francouzská (1278–1305), ⚭ 1300 Rudolf Habsburský (c.1281–1307), rakouský a štýrský vévoda, moravský markrabě, český král
- Markéta Francouzská (1282–1318), ⚭ 1299 Eduard I. (1239–1307), král Anglie a pán Irska
Ludvík VII. Francouzský | ||||||||||||
Filip II. Francouzský | ||||||||||||
Adéla ze Champagne | ||||||||||||
Ludvík VIII. Francouzský | ||||||||||||
Balduin V. Henegavský | ||||||||||||
Alžběta Henegavská | ||||||||||||
Markéta I. Flanderská | ||||||||||||
Ludvík IX. Francouzský | ||||||||||||
Sancho III. Kastilský | ||||||||||||
Alfons VIII. Kastilský | ||||||||||||
Blanka Navarrská | ||||||||||||
Blanka Kastilská | ||||||||||||
Jindřich II. Plantagenet | ||||||||||||
Eleonora Anglická | ||||||||||||
Eleonora Akvitánská | ||||||||||||
Filip III. Francouzský | ||||||||||||
Alfons VII. Kastilský | ||||||||||||
Alfons II. Provensálský | ||||||||||||
Sancha Kastilská | ||||||||||||
Ramon Berenguer V. Provensálský | ||||||||||||
Renier ze Sabranu | ||||||||||||
Garsenda ze Sabranu | ||||||||||||
Garsenda z Forcalquier | ||||||||||||
Markéta Provensálská | ||||||||||||
Humbert III. Savojský | ||||||||||||
Tomáš I. Savojský | ||||||||||||
Beatrix z Viennois | ||||||||||||
Beatrix Savojská | ||||||||||||
Vilém I. ze Ženevy | ||||||||||||
Markéta ze Ženevy | ||||||||||||
Beatrix z Faucigny | ||||||||||||
Odkazy
Reference
- ↑ DANTE, Alighieri. Božská komedie. Praha: Academia, 2009. ISBN 978-80-200-1762-8. S. 207.
- ↑ www.fmg.ac
- ↑ www.fmg.ac
Literatura
- DUBY, Georges. France in the Middle Ages 987-1460 : from Hugh Capet to Joan of Arc. Oxford: Blackwell Publishers, 1991. 360 s. Dostupné online. ISBN 0-631-18945-9. S. 360. (anglicky)
- EHLERS, Joachim; MÜLLER, Heribert; SCHNEIDMÜLLER, Bernd, a kol. Francouzští králové v období středověku : od Oda ke Karlu VIII. (888-1498). Praha: Argo, 2003. 420 s. ISBN 80-7203-465-0.
- HALLAM, Elizabeth M; EVERARD, Judith. Capetian France 987-1328. 2. vyd. Harlow ; New York: Longman, 2001. 496 s. ISBN 0-582-40428-2. S. 215. (anglicky)
- RUNCIMAN, Steven. The Sicilian vespers. Cambridge: Cambridge University press, 1958. 356 s. Dostupné online. ISBN 0521286522. (anglicky)
Externí odkazy
- Obrázky, zvuky či videa k tématu Filip III. Francouzský na Wikimedia Commons
- genealogie-mittelalter.de
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Dějiny · Francie · Kapetovci · Valois · Bourboni · Bonapartové |