Elizabeth Woodville
Alžběta Woodvillová | |
---|---|
Portrét nejspíš z roku 1471.
| |
Korunovace | 26. květen 1465 |
Narození |
1437? Grafton Regis |
Úmrtí |
8. června 1492 (55 let) Bermondsey |
Pohřbena | Kaple svatého Jiří ve Windsoru |
Předchůdce | I. Markéta z Anjou II. Markéta z Anjou |
Nástupce | I. Markéta z Anjou II. Anna Nevillová |
Manželé | I. Jan Grey z Groby II. Eduard IV. |
Potomci |
Tomáš Grey Richard Grey Alžběta z Yorku Marie z Yorku Cecílie z Yorku Eduard V. Markéta Richard ze Shrewsbury Anna z Yorku Jiří Kateřina z Yorku Bridget z Yorku |
Rod | Woodwillové |
Otec | Richard Woodville |
Matka | Jacquetta Lucemburská |
Podpis | ![]() |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Alžběta Woodvillová (také Wydeville nebo Widvile; 1437? – 8. června 1492, Bermondsey) byla jako manželka Eduarda IV. od roku 1464 až do jeho smrti v roce 1483 anglickou královnou. Její první manžel, Jan Grey z Groby, byl zabit v druhé bitvě u St Albans. Byla první ženou mimo vysokou šlechtu, která se stala manželkou anglického panovníka. Kvůli sňatku s ní Eduard přišel o svého klíčového spojence Richarda Nevilla.
S podporou Richarda Nevilla, hraběte z Warwicku, porazil Eduard z rodu Yorků tehdejší královský rod Lancasterů v několika bitvách. Warwick ovládl hlavní město a roku 1461 prohlásil v Londýně Eduarda anglickým králem. Eduard podpořil svůj nárok na trůn rozhodným vítězstvím v bitvě u Towtonu.
Královna
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/41/EdwardIVofEngland-Yorkist.jpg/170px-EdwardIVofEngland-Yorkist.jpg)
Warwick se domníval, že Eduardovým prostřednictvím bude dál ovládat zemi a že ho přiměje ke sňatku vytvářejícím spojenectví s důležitou mocností na kontinentu. Eduard se ale bez jeho vědomí oženil s Alžbětou z Woodville, která byla obklopena sice nepříliš bohatými, ale zato ambiciózními lancasterskými příbuznými. Warwick nelibě nesl vliv, který měla tato skupina lidí na Eduarda a tak se s podporou Jiřího, vévody z Clarence postavil na vojenský odpor proti Eduardovi. Znepřátelení si Warwicka i dalších šlechticů nakonec stálo Eduarda trůn a v roce 1470 utekl do Burgundska. Brzy se mu však podařilo v několika bitvách zničit lancesterskou opozici. V době manželova dočasného ústupu z moci Alžběta našla útočiště ve Westminsterském opatství, kde porodila budoucího krále Eduarda V.
Královna vdova
Když její manžel v dubnu 1483 náhle zemřel, hrabě z Gloucesteru a její švagr Richard III. se stal lordem protektorem za nového mladičkého krále. Richard se bál vlivu Woodwillů, a tak rychle získal kontrolu nad mladým Eduardem V. a nechal zatknout a popravit hraběte Anthonyho Woodvilla a Richarda Greye, bratra a syna královny matky Alžběty. Ta sama znovu našla útočiště ve Westminsterském opatství. Mladý král byl převezen do Toweru a čekal na korunovaci. Alžběta se pokusila spojit se proti lordu protektorovi s baronem Hastingsem, který byl rovněž popraven.
Richard nyní chtěl získal trůn pro sebe a 25. června 1483 nechal parlamentem prohlásit děti svého bratra Eduarda s Alžbětou za nelegitimní na základě toho, že Eduard byl před sňatkem už zasnouben s lady Eleonorou Butlerovou. Hrabě z Gloucesteru se tedy stal králem Richardem III. Mladý Eduard a jeho bratr Richard zůstali v Toweru. Jejich přesný osud je neznámý, neví se, zda zemřeli, zmizeli, nebo byli zavražděni.
Alžběta se pokoušela své syny osvobodit a získat pro nejstaršího syna zpět trůn. Hrabě Buckingham jí potvrdil, že její synové byli zavražděni a společně s Alžbětou se spojili s Markétou Beaufortovou. Chtěli podpořit nároky Markétina syna Jindřicha Tudora. Ten byl tím nejbližším mužem, který mohl uplatňovat lancesterské nároky na trůn. Alžběta a Markéta se dohodly na tom, že Jindřich se ožení s Alžbětinou dcerou, Alžbětou z Yorku. Jindřich souhlasil.
1. března 1484 vyšly Alžběta a její dcery z opatství poté, co Richard veřejně přísahal, že jim nebude ublíženo ani nebudou uvězněny v Toweru. Rovněž jejím dcerám přislíbil výhodné sňatky. Rodina se vrátila ke dvoru. Když v roce 1485 zemřela Richardova manželka Anna Nevillová, dokonce se proslýchalo, že se hodlá oženit s Alžbětou z Yorku. V roce 1485 Jindřich Tudor porazil Richarda III. v bitvě u Bosworthu, ve které Richard i zemřel, a oženil se s Alžbětou z Yorku. Její matce zůstal titul královny vdovy. Zemřela v opatství Bermondsey 8. června 1492 a měla jednoduchý pohřební obřad. Pohřbena je vedle svého královského manžela v kapli sv. Jiří ve Windsoru.
Potomci
Z manželství s Johnem Greyem:
- Tomáš Grey, hrabě z Huntingdonu (1455–1501)
- Richard Grey (1457–1483)
S Eduardem IV.:
- Alžběta z Yorku (1466–1503), anglická královna
- Marie z Yorku (1467–1482)
- Cecilie z Yorku (1469–1507)
- Eduard V. (1470–1483/5)
- Markéta z Yorku (1472–1472)
- Richard ze Shrewsbury (1473–1483/5), hrabě z Yorku
- Anna z Yorku (1475–1511)
- Jiří Plantagenet (1477–1479), hrabě z Bedfordu
- Kateřina z Yorku (1479–1527)
- Bridget z Yorku (1480–1517)
Vývod z předků
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Elizabeth Woodville na anglické Wikipedii.
Externí odkazy
- Obrázky, zvuky či videa k tématu Alžběta Woodvilleová na Wikimedia Commons
Anglická královna | ||
---|---|---|
Předchůdce: Markéta z Anjou |
1464–1470 Alžběta Woodvillová |
Nástupce: Markéta z Anjou |
Anglická královna | ||
---|---|---|
Předchůdce: Markéta z Anjou |
1471–1483 Alžběta Woodvillová |
Nástupce: Anna Nevillová |
Lady of Ireland | ||
---|---|---|
Předchůdce: Markéta z Anjou |
1464–1470 Alžběta Woodvillová |
Nástupce: Markéta z Anjou |
Lady of Ireland | ||
---|---|---|
Předchůdce: Markéta z Anjou |
1471–1483 Alžběta Woodvillová |
Nástupce: Anna Nevillová |